Pásztortűz
Kulturális és Hagyományápoló
Egyesület

Alapszabálya

Módosításokkal egységes szerkezetben

A PÁSZTORTŰZ Kulturális és Hagyományápoló Egyesület 
alapszabálya a módosításokkal egységes szerkezetben

I. Az egyesületre vonatkozó rendelkezések:

1.) Az egyesület neve: PÁSZTORTŰZ Kulturális és Hagyományápoló Egyesület 
2.) Az egyesület rövidített neve: PÁSZTORTŰZ Egyesület
3.) Az egyesület székhelye: 6400 Kiskunhalas, Kossuth u. 17. III. em. 28. a. 
4.) Az alapítás éve: 2008.
5.) Működése kiterjed a Magyar Köztársaság egész területére. 
6.) Az egyesület önkéntesen létrehozott, önkormányzattal rendelkező jogi személy, amely az alapszabályban meghatározott célra alakult, nyilvántartott tagsággal rendelkezik és a tagjai tevékenységét a céljainak elérése érdekében szervezi.

II. Az egyesület célja:

1.) Biztosítani az Egyesület demokratikus, önkormányzati elven alapuló működését, elősegíteni a tagok jogainak és kötelességeinek érvényesülését.

2.) Kulturális, népművészeti, irodalmi, helytörténeti, honismereti, sport, művészeti, zenei, természettudományos és műszaki alkotó tevékenységet végző, független gondolkodású, pártokhoz nem kötődő emberek összefogása.

3.) Önkéntesség népszerűsítése az egyesület vagy más együttműködési megállapodásban lévő szervezetek által szervezett önkéntes tevékenységek által. 

III. Az egyesület tevékenységei:

1.) Kulturális, művészeti, zenei, irodalmi, helytörténeti, honismereti, természettudományos és műszaki műhelymunkák, vitaestek, előadások, műsorok szervezése és megtartása, esetenként más intézményekkel és szervezetekkel együttműködve. 

2.) Kapcsolatteremtés a hasonló célkitűzésekkel alakult civil szervezetekkel és a város érdeklődő közönségével. 

3.) Kiadványok szerkesztése, kiadása.

4.) Részvétel pártsemleges, kulturális rendezvényeken, ünnepségeken.

5.) Rendezvényeken, programokon és egyéb megmozdulásokon önkéntesek alkalmazása és önkéntes tevékenység lehetőségének nyújtása.

VI. Az egyesületi tagság keletkezése, megszűnése:

1.) Az Egyesület tagja lehet minden olyan büntetlen előéletű természetes személy, aki az alapszabály rendelkezéseit magára nézve kötelezőnek elfogadja, és kötelezettséget vállal az egyesületi célok megvalósítására a személyes közreműködésével, és a tagdíj megfizetésére. 

2.) Az Egyesületbe felvételét kérő személy a belépési szándékát a belépési nyilatkozat kitöltésével jelzi, amelyet az Elnökhöz kell benyújtani. A felvételét kérő személynek a belépési nyilatkozatához csatolnia kell az Egyesület két tagjának írásos ajánló nyilatkozatát. A tagfelvételről az Elnökség dönt, a tagság a belépési nyilatkozat elfogadásával keletkezik. A tagnyilvántartást a vezető titkár végzi. A tagfelvételi kérelmet elutasító elnökségi határozatot írásban kell közölni a kérelmezővel, tértivevényes küldeménnyel. A tagfelvételi kérelmet elutasító elnökségi határozat ellen a felvételét kérelmező személy a kézbesítéstől számított 15 napon belül panasszal élhet, amelyet az Egyesület közgyűléséhez címezve, az Elnökségnél kell benyújtani írásban. A panaszt az Elnökség köteles a beérkezést követő legközelebbi közgyűlés elé terjeszteni. A közgyűlés az Elnökség döntését megváltoztathatja vagy hatályában fenntarthatja. A tagfelvételi kérelem akkor utasítható el, ha a felvételt kérő az Egyesületre vonatkozó szabályokat magára nézve kötelezőnek nem fogadja el, vagy ha büntetőeljárás hatálya alatt áll, illetve ha büntetett előéletű, az ezzel járó hátrányok alól való mentesülés időpontjáig. A felvételt kérőnek a kérelmét elutasító ok megszűnése esetén újbóli kérelem benyújtására nyílik lehetősége.
3.) Az egyesületi tagság megszűnik a tag halálával, kilépésével, vagy kizárásával, valamint az Egyesület megszűnésével. 
4.) A kilépést írásban kell közölni az Egyesület Elnökségéhez címezve. A kilépés a bejelentéssel egy időben hatályos. 

5.) A közgyűlés kizárhatja az Egyesületnek azt a tagját, aki az alapszabály rendelkezései ellen felróhatóan vét; a tagdíjat írásos felszólításra sem fizeti meg; aki az Egyesület szellemiségéhez nem méltó tevékenységet valósít meg. A kizárásról a közgyűlés dönt, titkos szavazással, minősített többséggel meghozott határozattal. A kizárást tartalmazó határozatot a kizárt tag részére tértivevényes postai  küldeményben kell megküldeni. A kizárt tag a kizárásáról szóló határozatot a részére történt kézbesítéstől számított 30 napon belül bíróság előtt megtámadhatja.  

Kizárás alapjául szolgáló ok, ha a tag: 

-  az alapszabályban meghatározott tagsági kötelezettségeket megszegi,
- ha tag tevékenysége ellentétes az Egyesület alapszabályával,  
- veszélyezteti az Egyesület céljainak megvalósulását,
-  a tagsági díjat az elnökség írásos felszólítása ellenére az abban írt határidőben sem fizeti meg,
- tevékenységével vagy vétkes mulasztásával az egyesület működését, tekintélyét sérti vagy veszélyezteti.

Kizárás alapjául szolgáló ok gyanúja esetén a fegyelmi eljárás megindítását az Elnökség kezdeményezheti, szótöbbséges határozattal; hivatalból vagy bármely tag írásban benyújtott, indokolással ellátott indítványára. Fegyelmi eljárásnak nincs helye, ha a kizárási ok alapjául szolgáló tevékenység vagy mulasztás eltelte óta legalább három hónap eltelt. 

A fegyelmi eljárás megindításáról vagy megtagadásáról az Elnökség szótöbbséges indokolt határozatot köteles hozni, amelyet kézbesíteni kell a fegyelmi eljárással érintett tagnak, és az esetleges indítványozónak. 

Fegyelmi eljárás elrendelése esetén a határozatban 30 napon belüli időpontra zárt elnökségi előkészítő ülést kell kitűzni, amelyre – legalább 15 napos időközzel - meg kell idézni a fegyelmi eljárás alá vont személyt, akit tájékoztatni kell arról, hogy a Polgári perrendtartás rendelkezése szerint képviselőt hatalmazhat meg, illetve meg kell idézni az esetleges indítványozó tagot is. A fegyelmi eljárás elrendelését kimondó határozatban az Elnökségnek tagjai közül vizsgálóbiztost jelöl ki a tagjai közül. Az előkészítő ülésen a vizsgálóbiztos ismerteti az eljárás alá vont taggal a kizárási ok gyanúját, az annak alapjául szolgáló körülményeket, s az eljárás alá vont tag elé kell tárni az üggyel kapcsolatos iratokat is. Az eljárás alá vont tag nyilatkozatát, észrevételeit és kérdésekre adott válaszait jegyzőkönyvezni kell. Szükség esetén bizonyítási eljárás érdekében az előkészítő ülés elhalasztható, amelynek időpontját rögtön ki kell tűzni. A szükséges bizonyítás lefolytatása után az Elnökség zárt ülésen szótöbbséges határozattal dönt a kizárási indítvány megtételéről vagy a fegyelmi eljárás megszüntetéséről. 

A fegyelmi eljárás megszüntetésének van helye, ha kizárási ok nem valósult meg, ha a fegyelmi eljárás elrendelése elkésetten történt, ha az eljárás alá vont tag bejelentette a kilépését, ha a tag elhunyt vagy időközben ismeretlen helyre költözött, vagy ha az Egyesület az eljárás alatt megszűnt.  
A kizárási indítványt indokolt határozatban kell megfogalmazni, amelyben fel kell sorolni az eljárás alá vont tag terhére és javára szóló körülményeket. A kizárási indítványt az Elnöknek a legközelebbi közgyűlés napirendjére kell vennie. Kizárási indítvány esetén az Elnökség a határozatban az eljárás alá vont tag tagsági jogainak gyakorlását a közgyűlés döntéséig felfüggesztheti, különösen, ha az eljárás alapjául szolgáló tevékenység (vagy mulasztás) folytatásától vagy megismétlésétől kell tartani. 

A kizárási indítvány közgyűlési tárgyalására az eljárás alá vont személyt és a bejelentett meghatalmazott képviselőjét meg kell idézni. A közgyűlés a kizárás tárgyalása során köteles lehetőséget adni az eljárás alá vont személynek, illetve képviselőjének szóbeli nyilatkozattételre. 
A közgyűlés a kizárási indítványról zárt tanácskozásban dönt, minősített szótöbbséges határozattal. A közgyűlés kimondhatja a tag kizárását, elutasíthatja a kizárási indítványt, avagy ha további bizonyítás lefolytatása szükséges, elrendelheti az Elnökség számára további előkészítő ülés tartását az előírt bizonyítás lefolytatására. A kizárási indítvány elutasítása esetén a tagsági jogok esetleges felfüggesztését meg kell szüntetni. További bizonyítás beszerzésének elrendelése esetén a közgyűlésnek dönteni kell a tagsági jogok esetleges felfüggesztésének megszüntetéséről, vagy további hatályban tartásáról. A tag kizárását kimondó határozatot írásba kell foglalni és indokolással kell ellátni; az indokolásnak tartalmaznia kell a kizárás alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, továbbá a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást. A kizáró határozatot a taggal közölni kell.

A tag kizárását kimondó határozat ellen további jogorvoslatnak szervezeti úton nincs helye.
Amennyiben a kizárási indítvány meghozatala után, de a kizárás közgyűlési tárgyalása között valósul meg megszüntetési ok, az Elnöknek a kizárási ügyet le kell vennie a közgyűlés napirendjéről, és megszüntető elnökségi határozatot kell hozni.                       

6.) Az Egyesület pártoló tagja lehet az a magyar és külföldi magán-, vagy jogi személy, aki adományaival, személyes közreműködésével segíti az Egyesület munkáját, de abban tagként nem kíván részt venni. A pártoló tag az egyesület testületi szerveinek ülésén tanácskozási, javaslattételi joggal részt vehet, de nem választhat és nem választható. A pártoló tagság keletkezésére és megszűnésére a rendes tagság keletkezésére és megszűnésére vonatkozó szabályokat kell megfelelő módon alkalmazni, kivéve a két írásos ajánlás benyújtását. 

V. A rendes tagok jogai és kötelezettségei:

1.) Az Egyesület minden tagja azonos szavazati joggal rendelkezik, és részt vehet az Egyesület működését érintő minden kérdésben rendelkezni jogosult közgyűlés döntéshozatalában. A szavazati jogát minden tag személyesen gyakorolhatja. Minden tag választhat és választható az Egyesület szerveibe. A tag jogosult a közgyűlésen részt venni, szavazati jogát gyakorolni, a közgyűlés rendjének megfelelően felszólalni, kérdéseket feltenni, javaslatokat és észrevételeket tenni.

2.) A tagok az Egyesület rendezvényein kedvezményes vagy ingyenes részvételre jogosultak. 

3.) Az Egyesület tagja köteles a közgyűlési határozattal megállapított mértékű tagdíjat a határozatban megállapított módon és időben megfizetni. A tagdíj összege ….................,- Ft, amelyet minden év …........... napjáig kell egy összegben, az egyesület házipénztárába vagy az egyesület bankszámlájára történő átutalás útján megfizetni.

4.) Az Egyesület tagja köteles tevékeny közreműködésével elősegíteni az egyesületi célok megvalósítását, a rábízott tisztséget pedig köteles felelősséggel viselni. 

5.) A tag nem veszélyeztetheti az egyesület céljának megvalósítását és az egyesület tevékenységét.

VI. Az Egyesület szervei:

1.) Az Egyesület szervei: közgyűlés, elnökség 

2.) Az Egyesület legfőbb döntéshozó szerve a közgyűlés. A közgyűlés a tagok összessége, amely az Egyesületet érintő minden kérdésben dönthet. A közgyűlést az Elnök meghívó kiküldésével, elsődlegesen az egyesület székhelyére hívja össze írásban, igazolható módon. Írásbeli igazolható módon történő kézbesítésnek minősül: pl. ajánlott vagy tértivevényes küldeményként, továbbá a tagnak az elektronikus levelezési címére történő kézbesítés azzal, hogy a kézbesítés visszaigazolásra kerüljön (elektronikus tértivevény).

A közgyűlési meghívó tartalmazza az egyesület nevét, székhelyét, a közgyűlés helyét, idejét és a javasolt napirendi pontokat. A napirendi pontokat a meghívóban legalább olyan részletezettséggel kell rögzíteni, hogy a szavazásra jogosult tagok álláspontjukat kialakíthassák. A meghívónak tartalmaznia kell továbbá a közgyűlés határozatképtelensége esetére a megismételt közgyűlés helyszínét és időpontját, és az arra történő felhívást, hogy a megismételt közgyűlés az eredeti napirendi pontok tekintetében a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes lesz.

Évente egyszer rendes közgyűlést kell tartani. 

Az elnök köteles a közgyűlést haladéktalanul összehívni a szükséges intézkedések megtétele céljából, ha
a./ az egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi;
b./ az egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásokat esedékességkor teljesíteni; vagy
c./az egyesület céljainak elérése veszélybe került.

Ezekben az esetekben az összehívott közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy az egyesület megszüntetéséről dönteni.

3.) A közgyűlés határozatképes, ha a szavazásra jogosult tagok több mint fele (50 % + 1 fő) jelen van. Ha a közgyűlés nem határozatképes, az emiatt megismételt közgyűlés az eredeti napirendben szereplő ügyekben a jelenlévők számától függetlenül határozatképes, amennyiben e tényről a tagot az eredeti meghívóban tájékoztatják. A megismételt közgyűlést az eredeti – határozatképtelenség miatt elmaradt – közgyűlés időpontját követően 15 napon belüli időpontra kell összehívni. 

4.) A közgyűlés ülései nyilvánosak, azon bárki részt vehet. A közgyűlés a napirendi pontok tárgyalását megelőzően egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással megválasztja a levezető elnök személyét, továbbá a jegyzőkönyvvezető és két jegyzőkönyv hitelesítő személyét. 

A közgyűlés a határozatait egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. Szavazategyenlőség esetén újabb szavazást kell tartani. A közgyűlés a vezető tisztségviselőket titkos szavazással választja meg, szavazategyenlőség esetén újabb szavazást kell tartani. Megválasztott tisztségviselőnek azt kell tekinteni, aki a leadott szavazatok többségét megszerezte. Az alakuló közgyűlés a tisztségviselőket nyílt szavazással választja meg, minősített többséggel.   

A közgyűlési határozatokat a levezető elnök a közgyűlésen szóban kihirdeti és az érintett tag(okk)al a határozat meghozatalát követő 8 napon belül írásban, igazolható módon is közli.

5.) Kizárólag a közgyűlés hatáskörébe tartozik:

a) az alapszabály módosítása;
b) az egyesület megszűnésének, egyesülésének és szétválásának elhatározása;
c) a vezető tisztségviselő megválasztása, visszahívása;
d) az éves költségvetés elfogadása, a tagdíj megállapítása;
e) az éves beszámoló - ezen belül az ügyvezető szervnek az egyesület vagyoni helyzetéről szóló jelentésének - elfogadása;
f) a vezető tisztségviselő feletti munkáltatói jogok gyakorlása, ha a vezető tisztségviselő az egyesülettel munkaviszonyban áll;
g) az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet az egyesület saját tagjával, vezető tisztségviselőjével vagy ezek hozzátartozójával köt;
h) a jelenlegi és korábbi egyesületi tagok és a vezető tisztségviselők elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés;
i) döntés mindazon kérdésben, amelyet jogszabály vagy alapszabály a hatáskörébe utal.

Az egyesület alapszabályának módosításához a jelen lévő tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges.

Az egyesület céljának módosításához és az egyesület megszűnéséről szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges.

6.) A határozat meghozatalakor nem szavazhat az,

a) akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít;
b) akivel a határozat szerint szerződést kell kötni;
c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani;
d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki az egyesületnek nem tagja;
e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy
f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben. 

7.) Az egyesület tagja, az egyesület vezető tisztségviselője kérheti a bíróságtól a tagok vagy az alapítók és az egyesület szervei által hozott határozat hatályon kívül helyezését, ha a határozat jogszabálysértő vagy a létesítő okiratba ütközik. A határozat hatályon kívül helyezése iránt attól az időponttól számított harminc napon belül lehet keresetet indítani az egyesület ellen, amikor a jogosult a határozatról tudomást szerzett vagy a határozatról tudomást szerezhetett volna. A határozat meghozatalától számított egyéves, jogvesztő határidő elteltével per nem indítható.

Nem jogosult perindításra az, aki a határozat meghozatalához szavazatával hozzájárult, kivéve, ha tévedés, megtévesztés vagy jogellenes fenyegetés miatt szavazott a határozat mellett.

8.) A közgyűlés három személyből álló Elnökséget választ. Az Elnökség tagja az elnök, a vezető titkár, a szervező titkár.
8.) A közgyűlés az Elnökség tagjait öt évre választja. A közgyűlés Végső Istvánt elnöknek, Szőnyi Gábort vezető titkárnak, Morvainé Kovács Ibolyát szervező titkárnak, megválasztotta.

9.) Két közgyűlés közötti időben az Elnökség dönt minden olyan kérdésben, amely nem tartozik kizárólag a közgyűlés hatáskörébe. Döntéseiről, intézkedéseiről a következő közgyűlésen az Elnökség köteles beszámolni.

10.) Az Elnökség jogosult az Egyesületet érintő jogosultságok és kötelezettségek vállalásáról – beszámolási kötelezettség mellett – dönteni. 

11.) Az Elnökség legalább két tag jelenléte esetén határozatképes. Az Elnökség a szükséghez képest – de legalább évente kétszer - tart ülést, amelyet az Elnök hív össze. Az elnökségi ülést az elnök legalább 15 nappal az ülés időpontja előtt kiküldött meghívóval, elsődlegesen az egyesület székhelyére hívja össze írásban, igazolható módon. Írásbeli igazolható módon történő kézbesítésnek minősül: pl. ajánlott vagy tértivevényes küldeményként, továbbá a tagnak az elektronikus levelezési címére történő kézbesítés azzal, hogy a kézbesítés visszaigazolásra kerüljön (elektronikus tértivevény).
Az Elnökség határozatképtelensége esetén az ülést 8 napon belüli időpontra újra össze kell hívni.  
Az elnökségi ülésre szóló meghívó tartalmazza az egyesület nevét, székhelyét, az elnökségi ülés helyét, idejét és a javasolt napirendi pontokat. A napirendi pontokat a meghívóban legalább olyan részletezettséggel kell rögzíteni, hogy az elnökségi tagok álláspontjukat kialakíthassák.

12.) Az Elnökség ülései nyilvánosak, azokon bárki részt vehet; illetve bármely döntésben érdekelt egyéb személyt, szervet, az ülésre lehetőleg meg kell hívni. Az Elnökség a határozatát egyszerű többséggel, nyílt szavazással hozza. Két elnökségi tag jelenléte esetén kizárólag egyhangúlag hozható határozat.

13.) A határozat meghozatalakor nem szavazhat az,

a) akit a határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít vagy a jogi személy terhére másfajta előnyben részesít;
b) akivel a határozat szerint szerződést kell kötni;
c) aki ellen a határozat alapján pert kell indítani;
d) akinek olyan hozzátartozója érdekelt a döntésben, aki az egyesületnek nem tagja;
e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolatban áll; vagy
f) aki egyébként személyesen érdekelt a döntésben.

14.) Az Elnök köteles az Elnökség által hozott döntések nyilvántartását naprakészen vezetni, amelyből megállapítható, a döntés tartalma, időpontja, és hatálya, a döntést támogatók és ellenzők számaránya. 

15.) Az Elnökség az ügyrendjét maga határozza meg. Az Egyesület elnöke köteles gondoskodni az egyesület működésével kapcsolatosan keletkezett iratokba való betekintésről, illetve azokról felvilágosítást adni. Az iratokba való betekintés iránti igényt (kérelmet) írásban kell az Elnök részére megküldeni.

Az Elnök köteles bármely, jogszabály által felhatalmazott szerv vagy személy által kért iratbetekintést haladéktalanul, egyéb esetekben az iratbetekintést kérővel történt megállapodás szerinti határidőben, illetve jogszabály vagy hatósági határozat által előírt határidőben teljesíteni. 
Az Elnök köteles az iratbetekintésről külön nyilvántartást vezetni, amelyből megállapítható a kérelmező neve, a kért irat megnevezése, a kérelem és teljesítésének ideje. 

Az Elnökség döntéseinek jegyzőkönyvébe és az Egyesület működésével kapcsolatban keletkezett iratokba az Elnökség tagjai, és a jegyzőkönyvvezető bármikor betekinthetnek. Egyéb személyek az egyesület székhelyén, az adatvédelmi törvény előírásainak figyelembe vételével, az egyesület elnökével történt előzetes időpont egyeztetés alapján – az elnök közreműködésével - nyerhetnek betekintést a jegyzőkönyvbe és iratokba. 

16.) Mind a közgyűlés, mind az Elnökség minden lényeges döntését jegyzőkönyvbe rögzíti. A jegyzőkönyvet aláírják az Elnökség jelenlévő tagjai, közgyűlés esetén a levezető elnök és a közgyűlés által erre kijelölt két hitelesítő tag. 

17.) Az Elnök köteles a közgyűlés döntéseinek nyilvántartását naprakészen vezetni, amelyből megállapítható a döntés tartalma, időpontja, hatálya, a döntést támogatók és ellenzők számaránya . 

18.) Az elnökség határozatait az elnökségi ülésen szóban kihirdeti és az érintett tag(okk)al a határozat meghozatalát követő 15 napon belül írásban, igazolható módon is közli.

19.) Az elnök összehívja az Egyesület közgyűlését és az Elnökség ülését, gondoskodik a határozatok végrehajtásáról. Tanácsaival segíti a titkárok munkáját. 

20.) A vezető titkár helyettesíti az elnököt annak távolléte, akadályoztatása esetén. Kezeli az Egyesület iratait.

21.) A titkárok előterjesztik az Egyesület munkatervét. Szerkesztik, előkészítik, és előterjesztik a közgyűlés és az Elnökség napirendi pontjainak anyagát, vezetik a pályázatokkal, támogatásokkal kapcsolatos ügyintézést.

22.) A szervező titkár kezeli az Egyesület pénzét, elkészíti az Egyesület pénzügyi helyzetéről szóló beszámolót, kezeli és nyilvántartja a számlákat, nyilvántartja a pénztárkönyvet, a kiadási és a befizetési bizonylatokat. 

23.) A tisztségviselők az Egyesület vezetését az ilyen tisztséget betöltő személyektől elvárható fokozott gondossággal, az Egyesület érdekének elsődlegessége alapján kötelesek ellátni. A jogszabályok, az alapszabály, illetve a közgyűlés és az Elnökség határozatai, kötelezettségeik vétkes megszegésével az Egyesületnek okozott károkért a polgári jog szabályai szerint felelnek. 

24.) Megszűnik a vezető tisztségviselői megbízatás:

a./ a megbízás időtartamának lejártával;
b./ visszahívással; 
c./ lemondással; 
d./ a vezető tisztségviselő halálával vagy jogutód nélküli megszűnésével;
e./ a vezető tisztségviselő cselekvőképességének a tevékenysége ellátásához szükséges körben történő korlátozásával;
f./ a vezető tisztségviselővel szembeni kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkeztével.

A tisztségviselő visszahívásának van helye, ha a tisztségében előírt tevékenységeket felróhatóan nem végzi el, illetve ha a tisztségviselői tevékenységének gyakorlása során a tag kizárása alapjául szolgáló cselekményeket követ el, vagy valósít meg (lásd: III. cikkely 5. pont). A tisztségviselő visszahívásának alapjául szolgáló ok gyanúja esetén a visszahívásra a tag kizárásáról szóló alapszabályi rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy az Elnökség a visszahívási indítványról határozhat, illetve a visszahívási indítvánnyal egyben kizárási indítványt is előterjeszthet, ha a tisztségviselőnek a tagságból való kizárása is indokolt. 

Visszahívási indítvány előterjesztése esetén az Elnökség a határozatában az érintett tisztségviselő tisztségviselői jogainak gyakorlását a közgyűlés döntéséig felfüggesztheti. 

Amennyiben a közgyűlés tisztséget viselő tag kizárását mondja ki, úgy egyben meg kell állapítania a tag tisztségviselői megbízásának megszűnését is, abban az esetben is, ha visszahívási indítványt nem nyújtott be az Elnökség.   

25.) A tisztségviselő a tisztségéről bármikor lemondhat, azonban ha az Egyesület működőképessége ezt megkívánja, a lemondás csak annak bejelentésétől számított hatvanadik napon válik hatályossá, kivéve, ha a közgyűlés az új tisztségviselő megválasztásáról már ezt megelőzően gondoskodott. A lemondás hatályossá válásáig a tisztségviselő a halaszthatatlan döntések meghozatalában, illetve az ilyen intézkedések megtételében köteles részt venni. 

26.) A tisztségviselő jogviszonyára a Polgári Törvénykönyv megbízásra vonatkozó szabályai irányadóak. 

VII. Összeférhetetlenségi szabályok:

Vezető tisztségviselő az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. 
Ha a vezető tisztségviselő jogi személy, a jogi személy köteles kijelölni azt a természetes személyt, aki a vezető tisztségviselői feladatokat nevében ellátja.A vezető tisztségviselőkre vonatkozó szabályokat a kijelölt személyre is alkalmazni kell. A vezető tisztségviselő ügyvezetési feladatait személyesen köteles ellátni. 
Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült. 
Nem lehet vezető tisztségviselő aki közügyektől eltiltó ítélet hatálya alatt áll. 
Nem lehet vezető tisztségviselő az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet. 
Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől.

VIII. Az Egyesület képviselete:

1.) Az Egyesület képviseletére az elnök jogosult önállóan. Az Egyesület bankszámlája felett is az elnök jogosult rendelkezni önállóan.

IX. Az Egyesület vagyona, gazdálkodása:

1.) A tagok által befizetett tagdíjak, valamint az egyéb bevételek az egyesület vagyonát képezik. Az Egyesület vagyona oszthatatlan. 

2.) Az Egyesület bevételei:
- az államháztartás alrendszereitől vagy más adományozótól kapott támogatás, illetve adomány,
- a közhasznú tevékenység folytatásából származó, ahhoz közvetlenül kapcsolódó bevétel,
- az egyéb cél szerinti tevékenység folytatásából származó, ahhoz közvetlenül kapcsolódó bevétel, 
- az Egyesület eszközeinek befektetéséből származó, ahhoz közvetlenül kapcsolódó bevétel,
- a tagdíj,
- egyéb más jogszabályokban meghatározott bevétel,
- a vállalkozási tevékenységből származó bevétel.   

3.) Az Egyesület tartozásaiért csak saját vagyonával felel, az Egyesület tartozásáért a tagok csak esedékes tagdíjfizetésük mértékéig felelősek. 

4.) Az Egyesület céljának megvalósítása érdekében támogatókat keres, pályázatokon vesz részt. Az elfogadott támogatást a lehető leghatékonyabban az elérni kívánt cél megvalósítására fordítja. Az esetleges maradványösszegeket hasonló célok támogatására fordítja.

5.) Az Egyesület – a céljai megvalósítása érdekében, annak alárendelten, a célokat nem veszélyeztetve – gazdasági-vállalkozási tevékenységet is folytathat, de a gazdasági-vállalkozási tevékenység nem lehet az Egyesület elsődleges célja és tevékenysége. 

6.) Az egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. 

7.) Az Egyesület évente dönt a céljai között felsorolt feladatok végrehajtásához felhasználható pénzeszközök mértékéről, felosztásuk módjáról, egyéb támogatás nyújtásáról. 

8.) Az Egyesület a gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt az alapszabályban meghatározott tevékenységére kell fordítania. 

9.) Az Egyesület köteles a cél szerinti tevékenységéből, illetve vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és ráfordításait elkülönítetten nyilvántartani, egyebekben a reá irányadó könyvvezetési szabályokat kell alkalmazni az Egyesület nyilvántartásaira.  

10.)  Az Egyesület költségei:

- az egyéb, cél szerinti tevékenység érdekében felmerült közvetlen költségek (ráfordítások, kiadások),
- a vállalkozási tevékenység érdekében felmerült közvetlen költségek (ráfordítások, kiadások).

X. Az Egyesület megszűnése:

1.) Az Egyesület megszűnik:

a) az egyesület megvalósította célját vagy az egyesület céljának megvalósítása lehetetlenné vált, és új célt nem határoztak meg; vagy
b) az egyesület tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt,
c) más egyesülettel egyesül, vagy egyesületekre szétválik,
c) a tagok vagy alapítók kimondják megszűnését; vagy
d) az arra jogosult szerv megszünteti.

2.) Az Egyesület megszűnése esetén a hitelezők kielégítése után megmaradt vagyonát Kiskunhalas művészeti, kulturális, helytörténeti életével kapcsolatos célra kell fordítani.

XI. Vegyes rendelkezések:

1.) Az Egyesület bírósági nyilvántartásba vétellel jön létre.

Az alapszabályban nem szabályozott kérdésekre a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (Ectv.) rendelkezései az irányadóak.

Igazolom, hogy a Cnytv. 38. § (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően a létesítő okirat egységes szerkezetbe foglalt szövege megfelel a létesítő okirat-módosítások alapján hatályos tartalmának.

Kiskunhalas, 2015. június 8.

						________________________
                                                                                     Végső István                                     
                                                                                           elnök